inv. č. 11493, sbírka Muzea a galerie v Prostějově, podsbírka Etnografie
Doložená výroba perníků v českých zemích pochází z počátku 14. století. Perníkářských mistrů bylo málo a tak se sdružovali do společných cechů s pekaři, koláčníky nebo mlynáři. Husitské hnutí perníkářství nepřálo. A to zejména v souvislosti s hazardními hrami – o perník se hrávalo v kostky. Perník byl luxusní zboží díky použitému medu a exotickému koření. Motiv rejtárka – husara na koni byl oblíbeným perníkářským výrobkem. Proč se motiv husara udržel po celou historii perníkářství a stal se synonymem pro perník? Byl to obdiv obyvatel k uniformě, koni, zbrani i síle. Voják 18. století již nebyl obávaným lupičem a násilníkem, ale nahlíželo se na něj v hrdinském světle. Voják v očích venkovského obyvatelstva byl svobodný, nemusel pracovat na panském a poznal kus světa. Perníkový rajtárek měl husarskou uniformu, čepici s visícím střapcem a tasenou šavli. Perníkový husar byl dárkem pro chlapce z jarmarku nebo k Vánocům, a děvčata dostávala perníková miminka v peřince.
Hana Holásková
![](https://muzeumpv.cz/wp-content/uploads/2024/06/pernikova-forma-husar-foto.jpeg)